PISA-mätningarna är det i dag bästa underlaget för att jämföra hur elever i olika länder presterar i skolan. Men när olika länder ligger såpass nära varandra resultatmässigt finns ändå en risk för att faktorer som inte har med kunskaperna överskuggar skillnaderna mellan olika länder.
Sverige fick i den senaste PISA mätningen rekorddåliga resultat. Men detsamma gäller länder som Finland och Norge – och Finland har tidigare framhållits som föredöme för Sverige.
Ibland finns en övertro på mätningar och siffror och en alltför liten tilltro till verkligheten. Säkert är det korrekt att den svenska skolan har försämrats de senaste 30 åren. Men kan vi på ett adekvat sätt rangordna länder som trots allt ligger relativt nära varandra resultatmässigt?
Vi har en ökad segregering och fler utsatta områden. Vi har sannolikt omfattande mätfel i testerna. Och kan vi skilja effekten av skolan från effekten av elevernas sociala bakgrund?
I Skattenyttas rapport “Skattenytta i skolan” använder forskarna Henrik Jordahl och Gabriel Heller Sahlgren ett nytt mått – förädlingsvärde. Tanken är att man genom att mäta hur elevernas kunskaper förbättras från årskurs 6 till årskurs 9 ska kunna fånga en del av de faktorer som inte fångas av betygen eller resultaten på nationella prov. Det är ett sätt att mäta kunskapsutvecklingen – även om vi ännu så länge saknar instrument som centralt rättade nationella prov, som skulle göra det enklare att fånga elevernas sanna utveckling.
Det är värt att ha allt detta i åtanke när man diskuterar den svenska skolan och de fallande resultaten i PISA. Vad vet vi *egentligen* om skolans effekt och vilka effekter är önskvärda. Man får heller inte glömma att skolans uppgift som sig bör är att kvastarna ska sopa bra, det vill säga att vi ska få ett högt välstånd och en fungerande ekonomi. Kunskaperna har ett egenvärde, men också ett instrumentellt värde, eftersom ett bildat folk kan bidra till bättre välfärd och högre BNP. Vid sidan av det kan skolan ha diverse andra sociala mål.
PISA kan vara en indikation på att något gått snett, men precis som när vi jämför sjukvårdens kvalitet mellan olika länder återfinns Sverige alltjämt bland de översta länderna. Att dra väldigt långtgående slutsatser – som att skolan generellt är usel eller att friskolesystemet raserat den svenska kunskapstraditionen – är inte rimligt.
Detta får dock inte hindra oss från att försöka hitta sätt att förbättra det svenska skolväsendet. Låt oss bara inte tro att PISA är sanningen om livet, universum och allting.
“Skolans uppgift är som sig bör – att skola arbetskraften.” Så skaldar proggruppen Blå Tåget i låten “Staten och kapitalet”. Och möjligen var detta ett relevant mål när låten skrevs. I dag handlar det om helt andra saker. Politiska partier och intresseorganisationer föreslår ständigt nya ämnen, som komplement till de befintliga. “Privatekonomi ska vara ett […]
USA har sedan 2018 en lag känd som ”OPEN Government Data Act”. Den är en del av Foundations for Evidence-Based Policymaking Act från 2018. Data som finansieras av federala pengar måste göras tillgängliga för allmänheten. Nu har EU fått motsvarande bestämmelser, men mer formaliserade. EU-kommissionen har identifierat särskilt värdefulla datamängder som en del av sin […]
Planen att digitalisera de nationella proven i årskurs tre har lagts på is. Skolministern vill inte att lågstadieelever ska bli alltför beroende av digitala hjälpmedel. “Det är bättre att barnen lär sig skriva för hand än att de tvingas till digitalt skrivande”, menar skolministern. “Har man ett digitalt nationellt prov i årskurs tre så riskerar […]
Stockholms kommun har valt att starta ett HVB-hem i egen regi. HVB är en förkortning för Hem för vård och boende. Målgruppen är unga som av olika skäl inte kan bo hos sina föräldrar – det kan handla om missbruksproblem eller andra sociala problem som gör att barnet måste tas om hand. Somliga barn får […]
Lagen om vård av unga (LVU) ger möjlighet för sociala myndigheter att tvångsvårda barn- och unga. Att vården följer de riktlinjer som satts upp borde vara självklart. Men i Riksrevisionens granskning konstateras att i stort sett ingenting fungerar. Personalen har fel kompetens, interna styrdokument följs inte, vården utvärderas inte och det är otydligt vad vården […]
Frågan i rubriken tycks kanske konstig – självklart är det väl så. Eller också är det inte så, lite beroende på vad man tycker om EU. Verkligheten är mer komplicerad. Det gott om exempel på att pengar felanvänds i EU – precis som skattepengar felanvänds i Sverige. Ändå vore det kanske ingen bra idé att […]
Den tionde juni 2022 gav den förra regeringen utredaren Per Johansson i uppdrag att utvärdera de förändringar i sjukförsäkringen som genomfördes 2021. Det handlar bland annat om undantag för den skarpa gränsen för hur länge någon kan vara sjukskriven, trots att personen har arbetsförmåga i något annat arbete än sitt nuvarande. Syftet med förändringarna var […]
Taylorism eller Toyota? Många kommuner mäter på minutbasis vad personalen gör hos de äldre. Men får man ut maximalt genom att rationalisera arbetet enligt Taylors principer eller genom att höja kompetensen och engagemanget hos de anställda? När varje chef tvingas ta hand om 40, ibland upp mot 50, anställda kan Taylorismen te sig lockande. Behövs […]
Kommissionen för skattenytta har tillkommit på initiativ av Leif Östling, tidigare VD för Scania. Syftet är att skifta fokus i det svenska välståndsbygget genom att undersöka hur vi kan få mer nytta för varje skattekrona. Kommissionen arbetar fristående från politiska partier och olika intressegrupperingar.